|
![](images/istoric1.jpg) |
|
![](images/spacer.gif) |
Cercetarile istorico-arheologice certifica
existenta activitatii umane pe meleagurile muresene înca din
neoliticul timpuriu, de asemenea arheologia atesta o deplina continuitate
a structurilor socio-culturale pentru perioada veche si straveche.
Epoca romana va integra Valea Muresului
si a Târnavelor intr-un vast complex statal, (Imperiul Roman)
puternic individualizat în lumea veche. Asezarile fortificate
decoperite la Târgu Mures, Cristesti, Golesti, Sarateni, Sighisoara,
Ideciu de Sus, Brâncovenesti, Iernut, Lechinta indica cu certitudine
convietuirea populatiei dace cu romanii precum si sinteza superioara
a celor doua tipuri de civilizatie. Continuitatea populatiei pe
aceste meleaguri este demonstrata si de asezarile de la Sintana
de Mures (sec.III-IV), Cipau (sec.III-VIII), Band (sec.V-VII), Târgu-Mures
(sec.IV-VI), Ludus (sec.V-VI), Valea Larga (sec.VII), Singeorgiu
de Mures (sec.X-XI), Neagra (sec.XI).
|
Intre
sec. X-XI teritoriul este cuprins in formatiunea politica condusa
de Gelu Românu si apoi în cea a lui Gyula. Dupa a doua
jumatate a sec. XI si inceputul sec. XIII, regatul feudal maghiar
isi întinde dominatia în Transilvania.
Incepind cu sec. al XII-lea sunt adusi
în Transilvania, de catre regalitatea maghiara, secuii si
mai apoi, de la începutul sec. XIII-lea sasii. Ulterior acestia
se vor organiza în scaunul Mures (1409)-secui si Sighisoara
(1337)- sasii.
|
![](images/tgm_cet.gif) |
|
![](images/spacer.gif) |
Înca
din 1493 în municipiul Târgu Mures, sunt semnalate primele
bresle. Pâna la jumatatea sec.XVI, orasul va înregistra
un curs ascendent al dezvoltarii, între 1601 si 1602 este
remarcabila distrugerea aproape completa a asezarii de catre trupele
generalului Basta. Abia la 1658 se poate vorbi de refacerea cetatii,
cu toate ca înca din 1616, principele Gavril Bethlen va declara
orasul municipiu.
În preajma anului 1848, municipiul
Târgu Mures cuprindea bresle din domeniul croitoriei, cizmariei,
faurarilor, lacatusilor, dulgherilor, cojocarilor, tabacarilor,
farmacistilor,etc. La sfirsitul sec. XVIII se construiesc centrala
electrica, calea ferata spre Cluj, fabrica de cherestea si mobila,
de spirt si zahar. În 1874 se înfiinteaza prima intreprindere
de constructii si nu dupa mult timp rafinaria de titei.
|
Perioada
interbelica va aduce cu sine asfaltarea strazilor orasului, în
proportie de 70% , construirea statiei de epurare a apelor uzate,
precum si desavirsirea sistemului de cladiri necesare învatamântului.
O
evolutie interesanta a avut-o zona municipiului Sighisoara. Înca
de la 1376 sunt semnalate aici primele statute ale breslelor,
iar pe la 1378 existau în Sighisoara 19 bresle cu 25 de
branse mestesugaresti. Pe la 1843, la Sighisoara se va infiinta
una dintre primele tesatorii mecanice din Transilvania.
|
![](images/sig_turn.gif) |
|
![](images/spacer.gif) |
Municipiul
Sighisoara este "Orasul muzeu" fiind singura cetate medievala
din Europa locuita pâna în zilele noastre. Cetatea este
înconjurata de un zid ce protejeaza circa 150 de case, fiecare
dintre acestea fiind un unicat arhitectural.
Orasul este atestat de la 1280 sub
numele de Castrum rex. Sub pavaza turnului cu ceas se adaposteste
casa în care a locuit, între 1431-1435, Vlad Dracul,
fiul lui Mircea cel Batrîn si tatal lui Vlad Tepes.
|
|
|